Iris laevigata: Skillnad mellan sidversioner
Hoppa till navigering
Hoppa till sök
Helena (diskussion | bidrag) (Skapade sidan med '{{Taxo |rubrik=''{{PAGENAME}}'' |auktor=Fisch. |year=1839 |altrubrik=Glansiris |bild=Rabbitear Iris Iris laevigata Flower 2305px.jpg |genus=Iris |fam=Iridaceae |ord=Asparagal…') |
Helena (diskussion | bidrag) Ingen redigeringssammanfattning |
||
Rad 14: | Rad 14: | ||
'''Glansiris''' är en flerårig [[ört]] i [[irissläktet]] i familjen [[svärdsliljeväxter]]. | '''Glansiris''' är en flerårig [[ört]] i [[irissläktet]] i familjen [[svärdsliljeväxter]]. | ||
Denna art blir 60 till 85 centimeter hög och har en jordstam. [[Bladen]] bildar en tuva. De är upp till 75 centimeter långa och 4 centimeter breda. Överst på blomstjälken sitter [[blommorna]]. De yttre [[kalkbladen]] är äggrunda som övergår i en smal del inåt. Färgen är vit eller lila och längs den smala delen finns en bred, ljusgul rand. De inre kalkbladen är smala och lila. | Denna art blir 60 till 85 centimeter hög och har en jordstam. [[Bladen]] bildar en tuva. De är upp till 75 centimeter långa och 4 centimeter breda. | ||
Överst på blomstjälken sitter [[blommorna]]. De yttre [[kalkbladen]] är äggrunda som övergår i en smal del inåt. Färgen är vit eller lila och längs den smala delen finns en bred, ljusgul rand. De inre kalkbladen är smala och lila. | |||
Utbredningsområdet är från [[Sibirien]] och österut till [[östra Asien]]. Glansiris odlas som prydnadsväxt och det finns några [[namnsorter]]. | Utbredningsområdet är från [[Sibirien]] och österut till [[östra Asien]]. Glansiris odlas som prydnadsväxt och det finns några [[namnsorter]]. | ||
== Synonymer == | |||
* ''Iris albopurpurea'' <small>Baker 1896</small> | |||
* ''Iris gmelinii'' <small>Ledeb. 1841</small> | |||
* ''Iris itsihatsi'' <small>Hassk. 1844</small> | |||
* ''Iris phragmitetorum'' <small>Hand.-Mazz. 1925</small> | |||
* ''Iris versicolor'' <small>Thunb. 1784</small> | |||
* ''Limniris laevigata'' <small>(Fisch.) Rodion. 2007</small> | |||
* ''Limniris phragmitetorum'' <small>(Hand.-Mazz.) Rodion. 2007</small> | |||
* ''Xyridion laevigatum'' <small>(Fisch.) Klatt 1872</small> | |||
== Referenser == | == Referenser == | ||
<small> | <small> | ||
* {{ | * {{Bokref/USSR}} | ||
| | * {{POWO|2022-08-06}} | ||
* {{IPNIref|year=2022|dat=2022-08-06}} | |||
}} | |||
* {{ | |||
* {{SKUD|15605|glansiris}} | * {{SKUD|15605|glansiris}} | ||
</small> | </small> |
Nuvarande version från 6 augusti 2022 kl. 16.28
Iris laevigata Fisch. 1839 Glansiris | |
![]() | |
Släkte | Iris |
Familj | Iridaceae |
Ordning | Asparagales |
Överordning | Monocotyledonae |
Underklass | Angiospermae |
Rike | Plantae |
Glansiris är en flerårig ört i irissläktet i familjen svärdsliljeväxter.
Denna art blir 60 till 85 centimeter hög och har en jordstam. Bladen bildar en tuva. De är upp till 75 centimeter långa och 4 centimeter breda.
Överst på blomstjälken sitter blommorna. De yttre kalkbladen är äggrunda som övergår i en smal del inåt. Färgen är vit eller lila och längs den smala delen finns en bred, ljusgul rand. De inre kalkbladen är smala och lila.
Utbredningsområdet är från Sibirien och österut till östra Asien. Glansiris odlas som prydnadsväxt och det finns några namnsorter.
Synonymer
- Iris albopurpurea Baker 1896
- Iris gmelinii Ledeb. 1841
- Iris itsihatsi Hassk. 1844
- Iris phragmitetorum Hand.-Mazz. 1925
- Iris versicolor Thunb. 1784
- Limniris laevigata (Fisch.) Rodion. 2007
- Limniris phragmitetorum (Hand.-Mazz.) Rodion. 2007
- Xyridion laevigatum (Fisch.) Klatt 1872
Referenser
- Komarov V. L.: Flora, 1963- (eng). Libris.
- POWO. "Plants of the World Online". Facilitated by the Royal Botanic Gardens, Kew. Published on the Internet; http://www.plantsoftheworldonline.org/ Retrieved 2022-08-06.
- IPNI (2022). International Plant Names Index. Published on the Internet https://www.ipni.org, The Royal Botanic Gardens, Kew, Harvard University Herbaria & Libraries and Australian National Botanic Gardens. [Retrieved 2022-08-06].
- SKUD, Svensk kulturväxtdatabas (SLU) - glansiris - https://skud.slu.se/nav/taxa - I tryckt form: Aldén, Björn; Ryman, Svengunnar; Hjertson, Mats Våra kulturväxters namn: ursprung och användning. Formas, Stockholm, 2009. ISBN 978-91-540-6026-9